Hunder

OM VALPER:

Det viktigste for valpen i denne perioden er å spise og holde seg varm. Dette behovet dekkes når den er tispen og søsknene. Til tross for at sentralnervesystemet ennå nesten ikke fungerer, skjer det en viss tilpasning. Valpens sanser, som bare er delvis utviklet, har likevel sin funksjon. Valpen reagerer på varme, kulde og lukter. Den utvikler nå også evnen til å finne føde, og trener opp teknikken med raskt å komme til pattene når tispen kommer for å amme kullet. Perioden kjennetegnes av fortsatt utvikling av sansene. Valpen begynner å se og høre. Den øver seg på fysiske aktiviteter som å gå, stå og bevege seg. Valpens hjerne er fortsatt i "sovende" tilstand, men den er mottakelig for informasjon som blir formidlet av tispens sinnsstemning både når det gjelder kontakt, redsel, aggressivitet og uro. Noen innlæring i egentlig forstand kan ikke skje. Ved ca. 3 ukers alder skjer en forandring. Hvis kullet hadde vært født i en hule eller et hi, ville valpene nå for første gang gått ut og truffet flokken. I begynnelsen av denne sosiale tilpasningsperioden foregår en viktig innlæringsprosess: det som tyske forskere kaller "pregningsperioden". Valpen skal lære hvilken art den tilhører. Den er nå nysgjerrig og søker kontakt for at sosialt samarbeid skal få en riktig utvikling, kreves omgang med andre hunder. Nå må valpen Også komme i nær kontakt med mennesket. Det viktigste i denne perioden er den sosiale atferd. Valpene begynner å leke med hverandre. I denne alderen kan valpen være svært på vakt og blir lett redd. Den skal raskt kunne redde seg I sikkerhet om den er utenfor hiet! Utsett derfor ikke valpene for høy lyd og voldsomme bevegelser. I denne perioden bør valpen få regelmessig og rolig kroppslig kontakt med mennesker. Det er bra om oppdretteren steller med hver enkelt valp en liten stund hver dag. Dette skal skje helt atskilt fra resten av kullet. Samværet i disse stundene gir større sikkerhet i omgangen med mennesker. Hvis valpen får denne kontakten først senere, blir resultatet dårligere. Valpens interesse for lukter er av stor betydning i denne alderen da den begynner å spise fast føde. Nå kan den øve opp luktesansen ved å lete etter godbiter. Men godbitletingen må ikke overdrives. Snart begynner valpens interesse å våkne for leker som å løpe etter og holde fast. Den blir fort flink. Det er en fordel om slike leker tidlig blir styrt i samarbeid med mennesket. På denne tiden våkner valpens interesse for å undersøke, og de drar gjerne ut på egne små streiftog. De må få gjøre sine oppdagelser og erfaringer på egenhånd - uten forstyrrelser og hjelp. Leken mellom valpene begynner å bli hissigere. Tispen leker med kullet som et ledd i oppdragelsen. Hun kan ta dem ganske hardt over snuten og i kinn fører. Hun sier også fra når hun ikke vil at valpene skal die henne. Dette er formodentlig ikke for at valpene skal venne seg av med å patte, men en anledning til å lære dem respekt og forbud. I denne tiden er det en fordel om valpene for treffe forskjellige voksne hunder for å venne seg til å omgås andre. De voksne hundenes "irettesettelser" kan iblant virke hardhendte, men i alminnelighet er de riktig tilpasset så valpen skal få erfaring. Men dessverre finnes det også gamle, senile hunder og hunder som selv aldri har fått lære å omgås andre Slike hunder passer dårlig som "oppdragere" for valper. Omkring 7- ukers alderen går pregningen over til det man kan kalle lederpregning. Valpens hjerne er nå så utviklet at målrettet innlæring kan skje. Opplevelsene blir varige erindringsbilder. Atferdstrekkene er nå under kraftig utvikling og mottakelige for tilpasning. I vill tilstand skulle valpene ha fått aktiv kontakt med flokken på denne tiden. Derfor passer det best for valpen å komme til sin fremtidige eier ( flokken) i 8- ukers alderen. Mellom 13 og 16 uker inntreffer den såkalte halve kjønnsmodeningen. Produksjonen av maskulint kjønns hormon øker både hos tispen og hannhunden. Forandringen medfører øket lyst til å dominere. Men samtidig øker også redselen. Hvis valpen blir redd, blir den lett aggressiv. Valpen forsøker nå å finne sin plass på rangstigen. Det er familien som skal bestemme plassen. Valper med for liten dominans må nå gis selvtillit, og de som har for meget, må settes på plass. Tispen viser de sikreste tegnene på at denne perioden er forestående ved å få sin første løpetid. Løpetiden starter med stadig oftere småtissing ( urinmarkeringer). Tispen kan bli ukonsentrert og i dårlig humør. Etter at blødningen har startet, holder hun hannhundene på avstand i ca. 10-13 dager. Her kan det være individuelle forskjeller. Hun er så parringsvillig. Humørmessig blir hun vennligere. Tidsrommet for parringsvilligheten varierer, men er vanligvis rundt 5 dager. Deretter blir tispen grinte igjen, for å holde hannene borte. Etter 21 dager pleier det hele å være overstått. Tispens løpetid kan komme så tidlig som i 6- måneders alderen, og kommer normalt med 6 måneders mellomrom. Falsk (innbilt) drektighet er ingen unormal foreteelse. Tispen oppfører seg på alle måter som om hun skulle ha valper. Hun kan få vær, gjøre i stand sengen sin og hun kan ta til seg forskjellige ting som hun vokter over som valper. Hun får melk i pattene, og kan i nødsfall fungere som amme for morløse valper. En tispe med falsk drektighet skal ha mindre mat og hun skal mosjoneres rolig, men flere ganger om dagen. Forøvrig er det best å la henne være i fred med sine "juksevalper". Ofte er en innbilt drektig tispe noe irritabel. Vanligvis er tilstanden over etter vel en ukes tid. Falsk drektighet inntreffer når tispen normalt skulle ha født valper, ca. 63 døgn etter løpetiden. Hannhunden er som regel ikke kjønnsmoden før ved 9- måneders alderen, og hannhundens kjønnsmodening er vanskeligere å bestemme. At den "løfter på benet" er ikke noe sikkert tegn. Det kan være en ren dominansatferd. Hannhunden kan i denne perioden og også tidligere "ri" både på mennesker og gjenstander. Dette har sjelden med overdreven seksualitet å gjøre, det er dominanshandlinger. Når dette skjer overfor mennesker, skal hunden straks ha en skarp irettesettelse så den slutter. Glem ikke å rose om den forstår advarselen. Atferden kan bli plagsom og skal hindres bestemt ved første anledning. I kjønns modnings fasen er det ikke uvanlig at unghunden både begynner å bite i stykker ting og at den glemmer alt den har lært om renslighet. Denne perioden er dårlig egnet for ny innlæring. Du må gjerne trene, men vær tålmodig. Vær konsekvent og bestemt, men ikke bli sint!! Er hunden dominant av legning og ikke i tide har fått lære hvor den har sin plass på rangstigen, kan den nå bli virkelig vanskelig. Dessverre fører dette iblant til omplassering og til og med avlivning. I de fleste tilfeller er dette helt unødvendig, bare eierne har forstått problemet i tide. De fleste hunder har imidlertid ikke problemer i denne perioden. Har de tilpasset seg sitt miljø på en god måte, og fått en viss opplæring eller lydighet, pleier de ikke å bli forstyrret av en eventuell ustabil hormonproduksjon.
 * VALPENS UTVIKLING FRA FØDSEL FREM TIL 2 UKER**
 * 2-3 UKER, BEGYNNER Å SE, HØRE OG GÅ**
 * 21. DØGNET, PREGNING**
 * 3- 5 UKER, FLOKKPREGNING**
 * 6- 8 UKER, SNUSE, LØPE ETTER OG GRIPE**
 * 7-12 UKER, LEDERPREGNING**
 * PROBLEMPERIODER****HALV KJØNNSMODENING**
 * FYSISK KJØNNSMODENING (MELLOM 7 & 10 MND.)**
 * PSYKISK MODNING ( MELLOM 17 & 22 Mnd.)**