Katter

Kattunge** || ** Tannskift** || ** Voksen** ||
 * KATTUNGER:**
 * kattunger bør helst ikke tas fra moren før de er tolv uker gammle.Desverre er det mange som ikke vet det,og som skiller mor og unge allerede etter 7- 8 uker.Kattunger behøver rett næring for å kunne utvikle skjelett og musklatur under den viktige vokseperioden.Kattunger kan være en prøvelse.Når kattungen er ca.4 månder gammel begynner den å miste sine melketenner for å gi plass til de blivende tennene.Tannskiftet er ferdig når kattungen er 6 månder gammel.I denne perionden kan kattungen være en plage.:)Full av unoter, kloring, biting og klatring.Men ha tålmodighet - det går over**
 * **[[image:http://www.kattensvern.no/images/stories/t-killing.gif width="73" height="100"]]

Om kattungen er en hann eller en hunn kan være litt vanskelig å se. Det er lettest hvis man har en av hvert kjønn, så kan man sammenligne.** Hunnkjønn (kort avstand)** || **Avstanden fra endetarmsåpningen til urinveisåpningen er størst hos hannkatten.** || ** Hannkjønn (lang avstand)** || Skulle du plutselig stå med helt nyfødte kattunger, funnet ute eller av andre grunner være morløse skal disse små naturligvis ha en spesiell kost. Her kan du gi vann med litt sukker i, eller fløte iblandet vann, også litt torskerogn kan røres til en suppe. Så snart som mulig etter dette bør du kjøpe morsmelkerstatning på apoteket eller i dyrebutikken. Helt små kattunger kan ikke selv komme av med avføring og urin, det sørger kattemoren normalt for. Så derfor ta en våtserviett eller lett fuktig bomull og tørk kattungen bak. Det kan også være godt å massere magen et par ganger om dagen. Ved tvilstilfelller, ring til oss eller veterinæren.** Risikoen ved å flaske opp en liten kattunge. Hva er årsaken til at kattungen er forlatt? Hvis moren ikke vil ta seg av kattungen er det ofte noe galt med den som vil vise seg senere. Er du sikker på om du vil beholde kattungen også når den er blitt stor? Det er svært vanskelig å finne nytt hjem til kattunger, ja selv bedårende kattunger. Kattungen kan få adferdsforstyrrelser p.g.a. manglende mor og søsken. Å TEMME VILLE KATTUNGER:**
 * KJØNN:
 * **[[image:http://www.kattensvern.no/images/stories/hun.gif width="67" height="100"]]
 * HELT SMÅ KATTUNGER:
 * DU BØR NØYE OVERVEIEN:
 * At en kattunge er vill vil si at den ikke er menneskevant, og dette har ingenting å gjøre med at dens mor feks. er en viltlevende katt. Men jo eldre en kattunge blir, dess verre blir det også å temme den. Kattunger som er mer enn 12-14 uker gamle og aldri har vært i menneskehender før, krever et meget stort arbeid, innen katten er så menneskevant at andre enn du selv kan håndtere den. Derfor er det viktig å komme igang så fort som mulig.**
 * En skremt kattunge skal naturligvis ikke ha særlig mye plass å bo på de første par ukene. Kattungen vil føle seg mest trygg på en liten plass, og du vil ha lettere åkomme i kontakt med den. Bruk feks. ditt toalett/badeværelse. Det er ikke å anbefale å bruke stuen eller soveværelset, da det oftest er mange skjulesteder. Ettersom dagene går og du ser at kattungen virker mer og mer nysjerrig, og ikke så skremt mer, så gi den mer og mer plass. En kattunge tar ikke skade av å bo på et badeværelse i starten av sitt liv - tvert i mot!**
 * I den perioden du har kattungen på feks. badeværelse, så kan du gjerne ta den med inn i stuen i en transportkasse, når du f.eks lager mat eller ser fjernsyn eller annet. Dermed kan den følge med i hva du gjør og lære de nye lydene å kjenne. Viktig er at kattungen ikke er "løs" ennå. Tilbake til "sitt" værelse når den skal løpe fritt.**
 * Det skal koses mye med kattungen, den skal venne seg til din stemme og din berøring, hvilket den umiddelbart først vil føle som noe merkelig nytt og truende. Men som dagene går vil den føle seg mer kjent med det og tilslutt ende med å nyte det som alle andre kattunger.**
 * Kattungen vil ikke bare bli sittende på fanget ditt mens du koser med den. Plutselig får den "hundre" ben og klør, derfor skal man vikle et håndkle rundt den. Ettersom kattungen begynner å venne seg til deg og din berøring vil du kunne løsne håndkleet mer og mer.**
 * Den vil sikkert frese til deg, hvilke er en helt normal adferd for en skremt katt, og det betyr bare at den er redd og dermed forsvarer seg selv. Et instinkt den er født med. I starten vil du sikkert bli litt forskrekket, men du venner deg til det og litt etter litt vil kattungen også bli roligere når den begynner å bli vant til deg.**
 * Kattungen vil sikkert ikke spise så mye de første par dagene, og går på toalettet først når du er gått, evt. om natten. Men benytt tiden til å lokke med reker eller litt kjøtt når du arbeider med den. Du vil oppdage at kattungen plutselig begynner å bli interessert i maten, hvilke også betyr at den vil forbinde deg med noe behagelig. Viktig er å huske at en kattunges hovedmåltid alltid skal bestå av sunn kattungemat, men det kan i oppstarten være nødvendig å supplere med litt godter, som f.eks kalkun/kyllingpålegg, reker, o.l. Fløte/vann er også godt. Frisk vann skal den alltid ha stående framme.**
 * En skremt kattunge skal lære, at du som menneske slett ikke er farlig. Når du sitter på gulvet i det rommet som kattungen befinner seg i, så lek med den. Et duefjær eller gresstrå er et supert leketøy, og vil på et tidspunkt være svært vanskelig for en kattunge å motstå, og den vil begynne å fange/leke med. Benytt også deres samvær, etter et par dager, med å børste kattungen, samt rengjøre med et fuktig stykke vatt eller vaskeklut. Det er med å stimulere kattungen og vil litt etter litt føle en nærhet med deg (reservemor).**
 * HUSK! Lite plass, masse av nærhet, berøring og masse av tålmodighet.**
 * Lykke til....**

Når er kattungene leveringsklare?

 * Hver dag legges det ut nye annonser på nettsteder om kattunger. Enten selges de gjennom oppdrettere, eller privatpersoner. Andre gir bort kattunger, eller ønsker seg en. De aller fleste er ute etter gode hjem for sine kattunger, men dessverre er det slik at folk alt i alt vet for lite om katten. Det er ikke uvanlig å se annonser der kattunger på helt ned i 6-8 ukers alder gies bort.**

=Kastrering av hannkatt.= På grunn av bedøvelsen kan katten lett bli nedkjølt, og bør legges på et lunt sted, men unngå gulv med varmekabler. Den har ikke kontroll over urin og avføing så lenge den er bedøvd. Pass på at katten ligger med rette luftveier. Katten bør holdes inne de første 4-5 dagene etter inngrepet pga faren for infeksjon. Hannkatter som blir kastrert har lettere for å legge på seg,- pass på så katten ikke blir for tykk. De har også lettere for å få urinstein,- dette kan forebygges ved å gi et godt fôr som tar hensyn til sunne urinveger. Spør dyrlegen om råd.**
 * HANNKATTER:**
 * Hannkatter er kjønnsmodne fra 5- 12mnd, og man merker det ved at katten endrer adferd og kan begynne å urinmarkere sitt revir. Hannkatter har ikke noe spesiell paringstid, og kan derfor pare seg hele året. Dersom du har en katt som er ute vil du ved å kasterere den på den måten også bidra til å redusere villkattbestanden og antall uønskede kattunger, samt beholde et godt vennskap til dine naboer. En ukastrert hannkatt vil også ofte begynne å vandre, og kan være borte i flere dager i gangen. Dette u[[image:http://www.vetsenter.no/Sider/Behandling/Operasjoner/Bilder/KastHannkatt.jpg width="260" height="122" align="right"]]nngår du ved å kastrere.**
 * Før kastreringen:**
 * Vi anbefaler at hannkatten blir kastrert ved 5-6 mnd alder. Før katten skal kastreres skal den faste fra kl 2000 dagen før, dvs den skal ikke ha noe å spise i denne perioden. Katten skal ha tilgang til friskt vann hele tiden.**
 * Etter kastreringen:**
 * Katten blir kastrert etter standard metode. Snittene i huden er ikke sydd, men de vil lukkes etter kort tid. Katten vil være slapp om kvelden, og skal ikke spise annet enn ett lett måltid samme kveld. Den skal ha tilgang på friskt vann.

**Kastrering av katt** **En katt blir kjønnsmoden ved 6-9 måneders alder. En kjønnsmoden hannkatt vil bruke mye av sin tid på å streife rundt, på leting etter en parringspartner og rivalisere med andre hannkatter. En kjønnsmoden hunnkatt vil føde inntil fire kull kattunger pr år.** **Katter utvikler retningssans først når de er 8-10 måneder gammel og må før denne tid være inne! Kattunger være inne til de blir kastrert. Deretter trenger de 14 dager til at såret skal gror etter operasjonen. Etter dette må du vise katten veien ut og inn igjen de første gangene.** **Hvorfor er kastrering så viktig?** **Da det allerede er altfor mange hjemløse og lidende katter, ber FOD deg som ansvarlig katteeier om å kastrere katten din!** **12 unger etter 1 år** **66 unger etter 2 år 382 unger etter 3 år 2 201 unger etter 4 år 12 680 unger etter 5 år 73 041 unger etter 6 år 420 715 unger etter 7 år 2 423 316 unger etter 8 år 13 958 290 unger etter 9 år __over 80 millioner unger etter 10 år__** **Vet du at** **Hannkatter må kastreres for å unngå:** **Kastrering av hannkatt:** **På FODgården anbefaler vi at hannkatter kastreres fra de er kjønnsmodne, eller ved 6-8 måneder alder. Kastrering av hannkatt er et lite inngrep; to snitt og noen sting, og koster rundt 600 til 800 kroner (avhengig av sted og veterinær). Katten bør holdes inne en ukes tid til såret er grodd og gjerne lengre da hormonene kan sitte i katten i ca en måned. Hormonene hos hannkatten gjør at den kan streife etter lukten av hunnkatter og på den måten kan den forsvinne fra deg. På FOD øremerker vi alltid samtidig som katten blir kastrert. En øremerking gjør at katten din er registrert i dyrebeskyttelsen og dersom den skulle bli borte så er det letter å spore opp eieren. Øremerkingen krever narkose og ettersom en narkose er en belastning for katten så øremerker og kastrerer vi samtidig.
 * Man regner med at et kattepar får 2 kull i året. Dersom 2,8 kattunger pr kull overlever, vil dette katteparet i løpet av 10 år ha blitt til over 80 millioner katter! Et kattepar vil således få:**
 * ·  Opptil 3 ganger årlig fødes det utallige kattunger som senere streifer herreløse omkring og blir syke **
 * ·  Det er antatt å være 12-15000 hjemløse katter bare i Oslo **
 * ·  En ukastrert katts gjennomsnittslevealder er på 2-3 år **
 * ·  Årlig blir ca 50 000 katter ihjelslått, kastet i søpla eller druknet **
 * ·  Tusenvis av katter blir overkjørt og blir liggende i veikanten i timer eller dager før de dør av skadene  **
 * ·  Langvarig bruk av p-piller hos hunnkatter har uheldige bivirkninger. Det mest utbredte og alvorlige er jursvulster. Dette rammer ca 50%. Hele 85% av disse svulstene er ondartede. Andre svulster kan også forekomme. Hvis du kastrerer katten din slipper du også å passe på å gi katten din p-pille hver uke, og dermed lure på om den kanskje kan ha kastet opp denne sammen med en hårball, noe som dessverre skjer altfor ofte. **
 * **Uønskede kattunger**
 * **Skader etter slåsskamper, som ofte fører til alvorlige infeksjoner, som igjen kan medføre kostbare dyrelegebesøk og unødvendige smerter for katten**
 * **At katten streifer og blir borte fra hjemmet sitt i lange perioder, og dermed også komme til skade uten at du som eier er i stand til å hjelpe**
 * **Kastrerte katter er ofte mer hjemmekjære og viser ikke samme aggressivitet ovenfor andre katter som ukastrerte katter gjør.**
 * **Urinmarkering ute og inne, både fra egen katt og hans rivaler. **

HVORDAN BLIR MIN KATT AVLSHANN?: Det som kreves av din hannkatt er at han er frisk, vaksinert og ID-merket, fortrinnsvis med microchip. Dessuten må du ha veterinærattest på at han ikke har eller har hatt navlebrokk, at hjertelyden er normal og at begge testiklene er på plass i pungen. Hvis det blir aktuelt med paring, er det som regel hunnkatten som kommer på besøk til hannen når hun løper, hvis ikke eierne gjør andre avtaler. Hvis du tar imot en hunnkatt til paring, står du for mat og husly for henne i de dagene hun er på besøk, vanligvis opptil en uke. En katteparing kan virke voldsom på en som ikke har sett det før. Hunnen skriker, knurrer eller freser og slår etter hannen når selve paringen er overstått. Deretter ruller hun seg og er straks klar til paring igjen. Som regel er betaling for paringen delt på i et grunngebyr pluss et beløp for hver levende-fødte kattunge. Kvittering for at hannkatteieren har mottatt paringsavgiften, er utfylling og underskrift på paringsbevis/stamtavlerekvisisjon. Denne kan du finne på NRRs hjemmeside:** [|**www.nrr.no**]

**HUNNKATT:** **Hunnkatter må kastreres for å unngå:** **Kastrering av hunnkatt:** **En hunnkatt kastreres fra den er ca 6 mndr gammel. Ved kastrering fjernes livmor og eggstokker. Kastrering av hunnkatt er en forholdsvis stor operasjon og prisene kan variere fra veterinærer og steder. Prisene vil i utgangspunktet ligge mellom 1000 og 1500. Katten må være inne i 14 dager etter operasjonen sånn at såret får gro. Vi bruker ikke krage eller body på kattene, da vi har opplevd at det kan være en psykisk ekstrabelastning for katten og fått anbefalt å ikke bruke dette av veterinær. Operasjonssåret blir sydd med tråd som forsvinner av seg selv slik at katten slipper med en tur til veterinæren. Dette må man enkelte ganger opplyse om at man vil ha. På FOD øremerker vi alltid samtidig som katten blir kastrert. En øremerking gjør at katten din er registrert i dyrebeskyttelsen og dersom den skulle bli borte så er det letter å spore opp eieren. Øremerkingen krever narkose og ettersom en narkose er en belastning for katten så øremerker og kastrerer vi samtidig. ** **Vaksinering** **Kattepest er altså en livstruende sykdom for katten. Det er mye smitte i miljøet siden det finnes mange uvaksinerte katter. Dersom en uvaksinert katt først får kattepest, vil den trolig ikke overleve. Vaksinering gir imidlertid god beskyttelse mot kattepest. Katten bør vaksineres senest ved 12 ukers alder, og siden hvert år. Hvis du ønsker å sette katten på et kattepensjonat i ferien kreves det som regel vaksinasjon som ikke er eldre enn et år.**
 * ** Uønskede kattunger **
 * **Langvarig bruk av p-piller** **(veldig usikker prevensjonsmetode, da de ofte kaster den opp igjen eller kan spytte den ut senere. Dessuten får 4 av 10 katter som går på p-piller kreft. Dersom du ikke vil at katten din skal få kreft, så unngå bruk av p-piller og kastrer dem. Det er bare et engangsinngrep).**
 * **Den fysiske og psykiske belastningen ved å gjennomgå gjentatte svangerskap**

Id-merking
**Du bør registrere katten din ved å tatovere den i øret med et nummer eller ved å sette en mikrochip under huden på den. Begge deler gjøres hos veterinær. Når katten er id-merket blir den registrert i et sentralt register. Dersom den kommer bort og blir funnet vil man kunne finne eieren igjen og på denne måten unngå at katten blir avlivet.**

Ansvar og hensyn
**Dyrevernsloven tillater ikke at fritt gående hunder og katter umiddelbart avlives. Først må man forvisse seg om at katten ikke har noen eier, noe som ikke alltid er så lett å finne ut av om den ikke er id-merket.** **Det er risikabelt å slippe ut katten uten tilsyn. Det er en fordel å lære katten å gå tur i sele og bånd.** **En katt som går ute store deler av dagen tar gjerne flere hus inn i sitt revir. Dermed vil den søke inn i atskillige trappeoppganger og lavt liggende balkonger. Den vil også forurense sandkasser og fange fugler og annet småvilt. Det er ikke sikkert at alle naboene er like begeistret for dette.** **Ukastrerte katter gir raskt opphav til nye generasjoner. Da kan det lett oppstå store grupper av mer eller mindre ville katter som igjen parer seg videre med hverandre, uavhengig av slektskap. Til slutt kan det være nødvendig med store skuddpremier for å rydde opp i kaoset. Derfor skal man ikke undervurdere nødvendigheten av å kastrere kattene!! Det er du som katteeier som er ansvarlig for katten og de skader og irritasjoner den eventualt forårsaker.**

Dyrevernsloven
**Dyrevernsloven regulerer stell og vern av husdyr og dyr i fangenskap. I forskriftene som er hjemlet i dyrevernsloven finnes detaljerte regler for dyrehold. §2: Det skal farast vel med dyr og takast omsyn til instinkt og naturlig trong hjå dyret så det ikkje kjem i fare for å lida i utrengsmål.**

Generelle tips
**Skaff deg aldri en sommerkatt for så å la den bli latt igjen alene. En tamkatt klarer seg ikke alene i villmarken!** **En katt bør aldri være alene en hel arbeidsdag. En katt som er mye alene hjemme vil trives bedre med en annen katt i huset.** **La aldri en katt være igjen i en bil i solen en varm sommerdag. Da vil den bli syk av heteslag!** **Ha katten i bur under bilturer. Det er ikke trafikksikkert å ha en løs katt vandrende rundt førersetet, og spesielt ikke en katt som får panikk av en eller annen grunn…** **La ikke katten forurense sandkasser eller andre plasser der barn leker. Gravide skal holde seg godt unna katteavføring for ikke å bli smittet med parasitten Toxoplasma gondii som forårsaker abort eller fosterskader.** **Katten er reservert av natur. Den blir mer tillitsfull jo mer tid du bruker på den.**

Kattunger
**Når du kjøper en kattunge kan du gjerne la den bli 10-12 uker før du tar den hjem til deg. (Det er ofte vanlig å få kattungene når de er 6-8 uker gamle.) Da har den blitt mer moden, den har lært seg å spise fast føde og det blir lettere for den å takle miljøforandringen. Kattunger behøver minst 4 måltider om dagen. Den skal ha en egen fôringsplass og få mat på bestemte tider på dagen. Etter som den vokser til øker man matporsjonene og sprer det over færre mål per dag. En voksen katt klarer seg med to mål mat per dag. En katt (og alle andre dyr) skal alltid ha tilgang til frisk vann. Dette gjelder selv om den ikke ser ut til å drikke så veldig ofte.**

Innekatter
**Det er lett å få en katt stuerein. Du må ha et par plastkasser med høye kanter, ca 15 cm for en voksen katt og noe lavere for en kattunge. I kassene legger du cellestoff (en spesiell type papir), vanlig tørkepapir, kattesand eller biostrø. Plasser kassene på et par strategiske steder i huset. Sørg for at katten vet at disse kassene finnes i huset og at den skjønner at det er der den skal utrette sine behov. Kassene må holdes reine og tørre. Det er også viktig å ikke straffe katten når den mislykkes, men ta opp etterlatenskapene og legg det i kassen der det skal være.** **En innekatt liker ofte å ha sitt liggested litt over gulvet på en varm plass. Forstyrr ikke katten når den hviler. Det kan den lett bli nervøs og usikker av. Kattunger leker intensivt i korte perioder for så å sove og hvile i lange perioder gjennom døgnet.** **En katt er svært leken hele livet, og det er lurt å skaffe den lekesaker fra begynnelsen av. Unngå plastbiter og garnnøster, da dette er ting den kan tygge i seg og senere sette fast i mage og tarm.** **Katten har behov for å rive og klore for å holde musklene i trening og klørne skarpe. Gi den en kløstokk kledd med for eksempel strie eller filt. Man kan også få kjøpt slike i dyrebutikker. Hvis klørne blir for lange må de faktisk klippes.** **Be veterinæren vise deg hvordan du skal stelle kattens ører og øyne og hvordan du skal forebygge tannstein.** **Børste katten din hver dag så unngår du at den slikker i seg store mengder med hår. Store mengder med hår gjør at katten kaster opp i tide og utide. Håret samler seg i magesekken og kan også bli til harde baller som kan volde den mye ubehag.**

Kan katten være alene hjemme?
**En katt kan være alene hjemme store deler av dagen. I en slik situasjon blir den imidlertid mer avhengig av faste mattider og rutiner for ikke å bli utrygg og rastløs. En katt kan imidlertid ikke være fullstendig uten tilsyn noe særlig lengre enn en vanlig arbeidsdag. En katt som er mye alene vil også trives bedre med en annen katt i huset.** **Om du bor på tett trafikkerte steder kan ikke katten slippes ut uten tilsyn. En katt som fra begynnelsen av er vant med å være innekatt trives med det, og kan leve et harmonisk liv uten de store utfluktene i nabolaget.**

Hvis katten blir syk
Øreskabb og innvollsparasitter er vanlige sykdommer hos katt. Spesielt er utekatter som fanger mus utsatt for invasjoner med orm i tarmen (alle utekatter fanger mus!). Disse bør derfor få ormekur to ganger i året. Dette kan kjøpes reseptfritt på apoteket. Behandling av øreskabb gjøres av veterinær. Hvis katten har mye mørk voks i ørene har den sannsynligvis øreskabb. Katter kan bli uhelbredelig syke, for eksempel hvis de får virussykdommer som kattepest, FIP, FELV og FIV (kattens HIV-virus) eller de kan lide av uhelbredelige sykdommer eller ha kreftsvulster inne i seg. De kan også skade seg så ille at de ikke klare å leve med skaden. I slike tilfeller er det sjelden andre muligheter enn å avlive den av dyrevernsmessige hensyn for å hindre at den skal lide unødig. Når man skal avgjøre om et dyr må avlives bør denne beslutningen taes i samråd med veterinær. Hvis dyret lider er det uansett den eneste rette avgjørelsen både for oss selv og dyret. **
 * Når katten blir syk, oppfører den seg ikke som normalt. Den slutter å spise, den virker sløv og apatisk og den har kanskje feber. Du kan ta temperaturen på katten ved å stikke et termometer inn i endetarmen på den. Normaltemperatur er ca 38,5 °C. Dersom den har over 39 °C bør du kontakte dyrlegen. Når du ringer må du kunne svare på spørsmål om kattens appetitt, tørst, sykdomssymptomer, temperatur og vaksinasjoner.

Utenlandsreiser
Mange europeiske land har rabies. På hjemreise inn i Norge fra disse landene kreves 4 måneders karantene om ikke dyret er vaksinert og garantert motstandsdyktig ved undersøkelse av en blodprøve. Vaksinering og undersøkelse tar til sammen et halvt år så man må planlegge godt første gangen. Senere er det nok med en rabiesvaksine i året. ** **Omplassering
 * Det er mulig å ta med seg katter og hunder på kortere eller lengre reiser i EU. Regler for dette finnes på nettsidene til Statens Dyrehelsetilsyn eller hos din veterinær. Det er viktig å huske på at det gjerne er litt forskjellige regler for hvert enkelt land og det er det landet du skal inn i som avgjør hvilke regler du må forholde deg til, enten du er på vei på eller hjem fra ferie.

Når du skal skaffe deg katt bør du vurdere alternativet å overta en omplasseringskatt fra Foreningen for Omplassering av Dyr (FOD). Da får du en veterinærundersøkt, vaksinert, kastrert og id-merket katt som trenger et hjem! Ta kontakt med din veterinær for mer informasjon.**

** Kattens helseråd **
For å kunne vite om katten din er syk eller plaget på noen måte må du kjenne til hvordan katten er når den har normal helse. En må lære seg hvordan katten oppfører seg normalt. Registrer kattens normale appetitt, tørst, urin, avføring samt aktivitetsnivå. Noen ganger i uken bør en undersøke kattens munnhule og tenner, øyne, ører, hud (se etter rødhet, sår, hevelser og kuler), analområde samt kjønnsåpning. En bør også undersøke beinene og klippe klørne om nødvendig Gjøres dette til en vane så oppdager du forandringer og eventuelle sykdomstilstander på et tidlig tidspunkt. Dette reduserer faren for at katten skal lide og gir katten en bedre forutsetning for et friskt liv.

Verdt å vite:

 * · : kattens normaltemperatur er 38,0-39,0 grader, målt med ”vanlig” febertermometer i endetarmen. **
 * · : normalt ca 110-130 slag/minutt. Pulsen kjennes best på innsiden av låret. **
 * · : normalt ca 20-30 pustedrag/minutt. **
 * · : 26 melketenner som byttes ut mot 30 permanente tenner ved 3-6 måneders alder. 16 av disse tennene sitter i overkjeven og 14 i underkjeven. Begynn å undersøke tennene til katten tidlig slik at den lærer å akseptere denne handteringen. Katten har svært godt av å få tennene børstet en gang om dagen. Bruk en myk tannbørste og barnetannkrem uten fluor. **
 * · : både hannkatten og hunnkatten blir kjønnsmodne imellom 6 og 14 måneder avhengig av hvilken rase de tilhører. Individuelle avvik forekommer. **
 * · : 5-8 dager. Løpetiden gjentar seg hos noen katter med 2 til 3 ukers mellomrom gjennom hele året. Mange katter løper kun 2 til 3 ganger i året og da først og fremst på våren. **
 * · : normalt 65 døgn men kan variere mellom 61 og 69 døgn. **

**Katten bør vaksineres mot de alvorlige virussykdommene kattepest, katteinfluensa og Chlamydia. Kattungene skal grunnvaksineres når de er 12 og 16 uker gamle, og deretter en gang årlig.** **En kan i tillegg vaksinere kattene mot den 100% dødelige sykdommen FIP og dersom utenlandstur er aktuelt kan det bli nødvendig å vaksinere mot rabies**

**Kan og bør utføres på både hann- og hunnkatter som ikke er egnet for avl så fort de er blitt kjønnsmodne. Dersom en ikke kastrerer kattene er risikoen stor for uønsket revirmarkering samt en urolig oppførsel som følge av utilfredstilt seksualdrift. Eventuelt kan en oppleve å bli besteforeldre til et stort antall uønskede kattunger. For hunnkatter medfører tidlig kastrasjon dessuten en minsket sannsynlighet for utvikling av jursvulster.** **De fleste katter kastreres ved 8-12 måneders alder. Det er klokt å passe på å få katten ID-merket samtidig som den er nedsovet for operasjonen.** **Kastrasjon innebærer at testiklene fjernes på hannkatter, mens livmor og eggstokker fjernes på hunnkatter. Begge inngrepene er relativt enkle, kattene får dra hjem samme dag. Hunnkatten får sting på magen som må fjernes etter 10-12 dager.** **Forplantningstrangen opphører etter kastrasjonen. I sjeldne tilfeller kan kastrerte katter vise en fortsatt, men sterkt redusert seksualdrift samt interesse for å markere revir. Risikoen for overvekt øker etter kastrasjon. Kastrerte katter (helst hanner) blir oftest mer hjemkjære og kjærlige.**

**Gjentatt behandling med hormontabletter kan gjøre at hunnkattene ikke får løpetid. Langvarig behandling med p-piller kan gi uønskede bieffekter som økt risiko for jursvulster og livmorinfeksjon. p-pillene kan skrives ut av veterinæren. Vi anbefaler at du kommer innom for en årlig helsesjekk, spesielt dersom katten din får p-piller.**


 * Alle katteeiere gjør lurt i å ID-merke sin katt. Det er fortsatt vanligst å tatovere katter i øret. Et alternativ er merking med mikrochip under nakkeskinnet. Ulempen med mikrochipen er at en ikke ser fra utsiden om katten er merket. Chipen må leses av med en spesiell avleser. De fleste veterinærer anbefaler derfor at en fortsetter å ID. Merke kattene i øret. **

**Fôringen avhenger av rase, alder, aktivitetsnivå samt holdet til katta. Regelmessig vektkontroll gjør det lettere å regulere fôrmengden. Kontakt oss gjerne for fôrrådgivning om du føler deg usikker på om katten får rett fôrtype og mengde.**

**Mange innekatter får for lite mosjon og er overvektige. Disse kattene vil få det bedre om de får en daglig spasertur i sele, samt et kaloriinntak regulert etter aktivitetsnivået.**

**Kattunger bør behandles med Drontal eller Panacur ved 2, 4, 6 og 12 ukers alder og siden hver 3. måned til 1 års alder. Voksne katter bør minst behandles to ganger i året (vår og høst). Hver behandling bør gjentas pånytt etter 14 dager. Katter kan få både spolorm og bendelorm, hakeorm er sjelden hos katt i Norge. Ormekur fåes reseptfritt på apoteket eller hos oss.** **Dersom katta di er en spesielt dyktig musejeger kan det være nødvendig å behandle mor bendelorm så ofte som hver 3. måned.** **Innekatter som aldri er ute behøver bare ormebehandling som kattunger.** **Ormebehandling bør gis før paring. Ikke gi ormebehandling til en drektig katt.**


 * ** informasjon og helseråd om sykdommer **
 * ** pinsett **
 * ** saks **
 * **klotang**
 * ** febertermometer samt glidemiddel (vaselin, fet salva) **
 * ** desinfeksjonsmiddel, for eksempel klorheksidin for hud **
 * ** natriumklorid skyllevæske **
 * ** bomull **
 * ** gasbind **
 * ** sterile kompresser **
 * ** bomullspinner **
 * ** halskrage **
 * ** tannbørste **
 * ** eventuelt middel mot flått – resept fås hos veterinær **
 * ** eventuell annen medisin skrevet ut av veterinær **
 * ** vaksinasjonskort **
 * ** sammenfattet sykejournal med tidligere medisineringer. For eksempel: juni 99, diaré, avmagring; mai 00, øyeinfeksjon, behandlet med Fucithalmic øyedråper. **

**Opplever du at katten har forandret seg eller at noe er unormalt, og du ikke har noen forklaring på dette så kan det være lurt å la veterinæren undersøke katta. Hvor raskt du bør tilkalle veterinæren kommer an på kattens allmenntilstand. Dersom katten blør eller har vanskelig for å puste bør veterinær tilkalles middelbart. Dersom du mistenker at noe er galt, men ikke tror det er grunn til å oppsøke veterinær bør du ølge med om tilstanden forverres.** **Før du ringer til veterinæren kan det være lurt å tenke gjennom følgende punkter:** **Når du besøker veterinær er det lurt å transportere katten i et bur så den ikke kan rømme.**
 * ** kattens rase, alder og kjønn **
 * ** kroppstemperatur **
 * ** allmenn oppførsel **
 * ** pustemåten, hoste **
 * ** pels **
 * ** appetitt, tørst **
 * ** brekninger **
 * ** avføring: normal, løs, hard, blodig, har katten vanskelig for å gjøre fra seg? **
 * ** urin: normal, blodig, tisser ofte, har vanskeligheter med å tisse? **
 * ** tannstatus **
 * ** dårlig lukt eller flytning fra munnhulen, ørene, kjønnsåpningen? **
 * ** øynene **
 * ** analområde **
 * ** eventuell medisinering **

**Noen prosent av alle hann- og hunnkatter er disponert til å utvikle urinstein. Lavt væskeinntak og et høyt magnesiuminnhold i fôret bidrar til at det kan dannes krystaller i urinblæra. Hunnkatten, som har ett bredere urinrør enn hannkatten klarer å tisse ut disse krystallene uten at de kiler seg i urinrøret. Hos hannkatten som har et urinrør som blir trangere og trangere jo lenger ut i penis en kommer kiler ofte disse krystallene seg og forårsaker urinstopp. Katten blir da urolig, springer ofte på kassen og forsøker å tisse uten noe godt resultat, kanskje kommer det noen dråper. Dette er en svært akutt, alvorlig og plagsom tilstand som blir livstruende om ikke katten får tilstrekkelig hjelp. Kontakt derfor alltid veterinær om du mistenker at katten din lider av urineringsstopp.**


 * Om ”giften” er kjent bør du ringe Giftinformasjonssentralen døgnet rundt på 112 eller 22 59 13 00. Ring så veterinæren. Om giften ikke er kjent bør du ringe veterinæren direkte. Om giften er et legemiddel kan Legemiddelverket ringes døgnet rundt på telefon 22 89 77 00.**

**Dette bør undersøkes av veterinær. Dersom allmenntilstanden er påvirket bør dette skje omgående.**

**Ustansede blødninger og større hudskader må behandles omgående. Legg ved behov en trykkbandasje og kontakt siden veterinær. Mindre skader bør renses og ved behov bandasjeres. Veterinærbesøk kan ved mindre skader stort sett vente til neste dag om skaden inntreffer sent på kvelden eller på natta. I slike tilfeller bør halskrage brukes så katten ikke kan slikke og bite på skaden og på denne måten forverre den. Kontakt veterinær i tilfelle du er usikker**

**Når øyet skades utenfra for eksempel på grunn av bitt, stikk eller risp og skade på hornhinnen mistenkes bør veterinær undersøke dette snarest. Prøv selv å sammenligne det skadede øyet med det friske. Dypere sår ses ofte som grå områder i den normale slette og blanke hornhinnen. Overflatiske sår kan være vanskelige å se uten diagnostisk farging. Dette betyr at en mistenkt øyenskade alltid bør undersøkes av veterinær.**

**Dette kan oftest vente over natten till neste dag om huden er hel. OBS! Om et ledd er varmt og svullent bør veterinæren kontaktes omgående, da en leddinfeksjon kan mistenkes. Skulle allmenntilstanden være nedsatt og/eller katten har tydelig vondt bør veterinær kontaktes umiddelbart. Skader nedenfor albue og kne kan førstehjelpsbehandles med støttebandasje som sitter på til veterinæren får undersøkt skaden. OBS! Vær forsiktig så du ikke legger støttebandasjen på for hardt. Blodsirkulasjonen kan i så fall reduseres, noe som kan føre til en alvorlig vevsskade.**

**Ved ormebitt skriker oftest katten til og ynker seg en stund. Bittområdet svulmer kraftig opp på under en time. Prøv å unngå at katten rører seg unødig da giften spres hurtigere ved aktivitet. Bær om mulig katten etter et ormebitt. Om du har kortison utskrevet bør du gi dette etter anvisningen. Kontakt veterinær snarest. Veterinærbesøk anbefales da ormebitt kan gi hjerte-, nyre- og leverskader etter en stund om ikke rett behandling settes i gang tidlig.**

**Dette er oftest ufarlig for katt. Ved mange bitt eller redusert almenntilstand bør en kontakte veterinær. Kattene får normalt ikke hevelser i luftveiene. Skulle bittet komme på tungen eller i luftrøret kan selvfølgelig dette inntreffe. Kontakt i så tilfelle veterinær omgående. Har du kortison utskrevet kan du gi dette som ved ormebitt, doser en engangsdose på 2 mg/ kg katt.**

**Om almenntilstanden er god og katten får i seg vann kan man prøve med sulting i 24 timer. Gi så kokt fisk (torsk eller sei) og løs potetmos i små porsjoner 3-4 ganger daglig i 2-3 dager for så siden å gå over til normal kost etter 2-3 dager. Om du mistenker at katten har svelget et fremmedlegeme bør veterinær kontaktes omgående. Du bør også kontakte veterinær dersom brekningene og diareen fortsetter og dietten ikke gir noen forbedring. Dersom allmenntilstanden reduseres bør du alltid kontakte veterinær.** **Anatomi

De fleste katter er ganske like i kroppsstørrelse og –form, men pelskvaliteten, hårlengden og tegningene i pelsen kan variere ganske mye. Dette er et resultat av planmessig avl gjennom årtusener. Forskjellige kulturer og folkeslag har avlet frem de kattene som ble regnet for de flotteste. Utvalget er derfor stort, med en hovedinndeling mellom orientalske og europeiske katteraser. Kattens grunnleggende anatomi er allikevel felles for de fleste.

Historie

Stamfaren til vår katt var trolig den afrikanske villkatten (Felis syvestris libyca). Man er ikke sikre på når katten ble “husdyr”. Sannsynligvis omkring den tiden urmennesket gikk over fra å være et vandringsfolk til å drive landbruk. Da ble matvarer lagret og dette tiltrakk seg rotter og mus. Dermed ble det behov for en selvstendig og våken “jeger” som katten.

Opptegnelser av forbindelse mellom katt og menneske fra det gamle Egypt er datert 2600 f.Kr. I egyptisk religion ble katten, på et noe senere tidspunkt, dyrket som stor guddom. I middelalderens Europa tilla man katten magiske egenskaper, og den ble ofte forbundet med trolldom. Slik man kjenner katten, som et svært selvstendig, temperamentsfullt, oppfinnsomt og grasiøst individ – er kanskje ikke dette rart?

Selv som husdyr har katten ofte vært fri til å streife rundt som den vil, dermed har systematisk avl ikke påvirket katteslekten i like stor grad som f.eks. hundefamilien.

I 1871 ble den første britiske katteutstilling avholdt. Den offentlige mening snudde, og katten ble anerkjent som et høyt skattet kjæledyr. Raseavlen har utviklet seg svært mye de siste 100 år.

Miljø

Katter er fra naturens side rovdyr med sterke jaktinstinkter god evne til å overleve. Katter er selvstendige og lever sammen i mindre og tildels løst sammensatte flokker. En vill hunnkatt med unger må som regel greie seg alene – derfor er hunndyras jaktegenskaper ekstra gode.

Disse naturlige egenskapene må vi ta hensyn til når vi velger å innlemme en katt i familien. Den trenger mulighet for å være alene og drive på med sitt, lek og utfordringer slik at den kan trene på jakt. Selvfølgelig bør man venne katten til mennesker og våre måter å omgåes på. Dermed vil katten bli menneskekjær, imøtekommende og glad for kos og stell.

En katt er et ganske spesielt individ. Den vil aller helst selv velge når den skal få kos, mat og oppmerksomhet – og er til tider er utfordring for enhver eier. En katt bør få en egen krok med en kurv å sove i. I tillegg bør man kjøpe børste eller kam til stell av pelsen. Alle katter bør ha en skål til mat og en til vann. Katteleker kan kjøpes inn etter lyst og behov!

Hvis katten er innekatt, bør den ha sele hvis den skal utendørs på luftetur. Innekasser skal også ha en velegnet kattedo med spesialsand for katter. Det er lurt å kjøpe en transportkasse til katten slik at den er trygg på reisefot.

Fóring

Som med hund var det vanlig å gi katter melk, fløte, matrester eller kokt fisk. I dag er det utviklet svært mange kattefórmerker med høy kvalitet og et godt utvalg når det gjelder smaksvarianter. Dyrenett anbefaler å gi katter tørrfór da det er lett å lagre hygienisk og lett å dosere i riktig mengde. Tørrfór gir også fin mosjon for kjevemuskulatur, tenner, tannkjøtt og inneholder i tillegg mindre vann og fett enn mange typer av våtfór. Hvilket merke tørrfór man velger avhenger gjerne av eiers preferanser og lommebok, men også av kattens egen smak. Helt unge, gamle eller katter med spesielle sykdommer – skal ha spesialfór. Spør din faste veterinær om dette!

Katter skal alltid ha friskt vann stående fremme. Vannskålen skal vaskes flere ganger i uken slik at det ikke samler seg skitt og bakterier i bunnen. Melk kan gies, men man anbefaler ikke lenger å gi katter helmelk eller fløte daglig. Hvis en katt har diaré, bør melken vekk inntil magen igjen er stabilisert.

Trening

Katter er som tidligere nevnt svært selvstendige dyr og de gjør stort sett som de vil. Dermed er det ingen enkel oppgave å oppdra en katt, men hvis man er konsekvent, tålmodig og veiledende – så skal det være en enkel oppgave å lære en kattunge å gå på do i kattekassen eller mjaue ved utgangsdøren.

En katt kan også lære å gå i kattesele når den skal utendørs, men forvent ikke at den skal stortrives med å gå i bånd.

I et menneskehjem er det som regel enkelte sofaer, stoler eller steder som er forbudt område for katten (eks. barnevognen). Her må man gjerne statuere et eksempel – i forbindelse med oppdragelsen – løfte katten vekk fra området hengende i nakkeskinnet. Gi den kjeft med streng stemme og legg den på plass i kurven sin. Når katten er i kurven kan den godt få skryt og ros.

En katt bør få anledning til å leke med andre katter og sosialiseres i flokk.

Avl

Hunnkatter kan ha løpetid året rundt, det samme gjelder hannkatter. Hunnkattens drektighetstid er normalt 57-63 dager. Hvis et område blir oversvømmet av lauskatter, så vil kattehelsen bli dårligere og sannsynligheten for utbrudd av kattesykdommer vil øke. I tillegg vil katter stort sett gjøre fra seg der de måtte ønske. Det er heller ikke etisk forsvarlig å la katter fly vilt rundt i et nabolag, uten fast tilholdssted, mattilgang, tilsyn eller behandlingsmuligheter i tilfelle sykdom. Dette bør forhindres ved å begrense antallet kattunger født per år.

Hunnkatter kan få p-piller på resept fra dyrlegen eller eventuelt steriliseres, mens hannkatter kan kastreres. Hvert år fødes det for mange kattunger her i Norge, slik at mange må avlives – tildels på grusomme måter. Den beste måten å avlive kattunger på er å ta dem med til nærmeste smådyrsveterinær, men det aller beste er å forhindre drektighet hos kattemammaen!

Jeg oppfordrer katteiere som har lyst på kattunger til å tenke gjennom saken både en, to og tre ganger først. Deretter skal man sette seg nøye inn i hvordan kattemoren stelles og fóres i forbindelse med ”svangerskapet”, og så til slutt hvordan man forholder seg som matmor/matfar i forbindelse med fødsel. Normalt har katter svært lette fødsler, men komplikasjoner kan oppstå – og da må man vite hvordan man skal forholde seg.

Sist men ikke minst – bør man raskt finne frem til dyrekjære mennesker som virkelig ønsker seg katt og som er klare til å påta seg dette ansvaret.

Aggresjon

Det er ingenting som er mer koselig enn en mett og fredelig katt som ligger på fanget til eieren og maler fornøyd fordi den får klapp, stryk og kos. Når katten får det som den vil er den som regel veldig grei å ha med å gjøre, men katter kan opptre aggressivt.

Katter kan være aggressive, både overfor andre katter og mennesker. Dette unngåes som regel ved at katten alltid får en mulighet til flukt. Mange katter freser og klorer i luften for å vise hvem som er størst, sterkest og tøffest – inntil den ene rømmer kamparenaen. Dette er normaladferd. Når vi ”sperrer” katten inne i et hus, kanskje sammen med en aktiv hund eller overivrige barn, så kan dette lett bli for mye for en katt. Da er det viktig at katten kan få lov til å slippe unna, være alene og ha det bra.

Ute i friluft vil en truet katt helst rømme opp i et tre, mye før den angriper. Aggressive katter må behandles med varsomhet, da klørne på forbein og bakbein er sylskarpe – samtidig med at bittskader kan lage stygge flenger.

Den beste måten å atskille katter/hunder som slåss er ved å kaste en bøtte vann på dem! Sykdommer

Katter vaksineres mot kattepest, og to andre luftveisinfeksjoner. Dette er virussykdommer som vanskelig lar seg behandle og lett tar livet av en katt. Man må foreta en solid grunnvaksinering og gi katten årlige revaksineringer for at den skal være fullstendig beskyttet mot disse sykdommene.

I tillegg skal katter behandles forebyggende mot innvollsorm, både bendelorm og spolorm, hvis man vil unngå plutselig vekttap, utrivelighet, håravfall, diareer og nedsatt immunitet. Medisinene fåes kjøpt reseptfritt på apotek og er svært enkle å gi til katten.

Katter får ofte klor- og bittskader i forbindelse med slåsskamper. Ofte trenger en slik katt tilsyn av veterinær på grunn av infeksjonsfare og sårenes dybde. Katter får ofte flått og lopper – dette kan enkelt behandles av veterinær.

Vi vil vi anbefale alle katteeiere å kjøpe seg en god kattebok og lese denne fra perm til perm – eller slå opp når et problem melder seg. Bøker om katter og kattehold kan også lånes på bibliotekene!

For å bli en god katteeier må man kjenne til hva som er vanlig oppførsel og utseende hos en sunn og frisk katt. Kunnskaper om riktig fóring, stell, nærmiljø og trening av katten din gjør deg til en mye bedre katteeier! Deretter bør man bli spesielt godt kjent med sin egen katt, før man lærer seg hvilke symptomer som er en pekepinn om skrantende helse.

Lykke til som katteeier!**
 * Skal dere ha en katt?

Da er det lurt å få med seg all informasjon. Så ta en titt her: Skal du ha en kattunge må du sørge for at den ikke blir tatt i fra moren for tidlig, hvis man gjør det så får kattungen et sutte behov og det har den da hele livet. Da vil den også kreve mere oppmerksomhet, di trenger da mye kos og stell. En kattunge skal ikke ha tørrfor før den er ca 1 måned gammel. Den trenger også melk, ikke ku melk, men for eksempel kattemelk fra Whiscas.En kattunge kan også bli håndforet med kattemelk-erstatning.

Kattunger er veldig nysgjerrige og liker å kjenne og smake og opppdage nye ting.Sansen utvikler seg også: fra katten er 3 uker gammel de lærer å bruke stemmen for å uttrykke følelser, og de må være smidige og lære å bevege seg selvsikkert, øynene til katten virker ikke helt klare før i 5-ukersalderen. Man skal ikke bade en katte ofte, det holder med ca 1 gang i året, for den holder seg ren selv.

KONTAKT MED MENNESKER OG GJENSTANDER: eksempel med en liten ball: øynene øver seg på å følle med ballen, klørne trekkes inn så ballen kan holdes helt nær, ørene rettes forover for å samle og oppfatte all lyd. En katte kan høre opp til 60kHz.**

Katter
Katter liker ikke forandring og foretrekker de velkjente, trygge omgivelsene i sitt eget miljø. Derfor vil en katt vanligvis trives mye bedre og være tryggere hvis den får være hjemme. Isteden for å ha katten på pensjonat, når du koser deg på helgetur eller ferie, kan en av oss komme hjem til deg og gi pus kos og oppmerksomhet, samt mat og stell. Dermed vil du kunne reise vekk med god samvittighet og pus vil kunne kose seg hjemme.


 * JEG HAR SKREVET ALT DET MEN JEG FANT LITT OPPLYSNINGER PÅ [|WWW.GOOGLE.NO] OG JEG HENTET BILDENE PÅ GOOGEL....**